![](https://www.uusiteknologia.fi/wp-content/uploads/2018/05/Nappaimisto_koodaus_07052018_shutterstock_www-999x509.jpg)
Ketterästä kehittämisestä on puhuttu ohjelmistokehityksessä jo vuosia, mutta edelleen vain neljännes yrityksistä käyttää ketteriä menetelmiä koko yrityksen laajuudelta. Nitor ja Helsingin yliopisto ovat selvittäneet menetelmien käyttöä suomalaisyrityksissä.
Ketteryyden tila Suomessa -tutkimus toteutettiin verkkokyselynä marras-joulukuussa 2018, ja siihen vastasi 118 henkilöä eri toimialoilta. Eniten vastaajia oli ICT- , finanssi- ja televiestintäaloilta.
Noin 24 prosenttia vastaajista kertoi yrityksensä käyttävän Ketteriä menetelmiä ei käyttänyt lainkaan kuusi prosenttia vastaajista. Silti 89,5prosenttia oli kokenut ketterät menetelmät positiivisina. Suosituimmat menetelmät vastaajien keskuudessa olivat Scrum (88 %), Kanban (81 %), DevOps (62 %), SAFe (61 %) ja Lean-menetelmät (52 %).
”Mielestäni kiinnostavin tulos kyselyssä oli se, että yksikään ketteriä menetelmiä käyttänyt yritys ei ollut siirtynyt takaisin perinteiseen malliin. Se kertoo siitä, että ketteryydestä on havaittu yrityksissä selviä hyötyjä”, Nitorin kouluttaja ja ketterien menetelmien käytöstä tohtoriksi väitellyt Maarit Laanti sanoo.
Ketterien menetelmien levinneisyyttä yrityksiin on tutkittu aiemmin muun muassa vuosittain julkaistavassa kansainvälisessä State of Agile -tutkimuksessa, joka ulottuu myös Suomeen. Suomalaisten vastaajien määrä ei kuitenkaan ole tiedossa, ja eurooppalaisiakin oli viimeisimmän selonteon vastaajista vain 27 prosenttia.
”Jos vertaamme oman kyselymme vastauksia State of Agile -tutkimukseen käy ilmi, että suomalaisyritykset käyttävät kansainvälisessä vertailussa enemmän kehittyneitä ketteriä menetelmiä kuten Scrumia, Kanbania ja SAFea. Maailmalla ehdottomasti yleisin menetelmä on Scrum, joka on käytössä 70 prosentilla vastaajista ja Kanban vain viidella prosentilla”, Laanti sanoo.
Tämän perusteella Laantin mukaan suomalaisyritykset vaikuttavat olevan selkeästi edelläkävijöitä ketterien menetelmien hyödyntämisessä.
Helsingin yliopisto ja Nitor tulevat myöhemmin julkaisemaan tarkempaa analyysiä selvityksen tuloksista.
Kuva: Shutterstock